Anale ştiinţifice ale Academiei "Ştefan cel Mare" a Ministerului Afacerilor Interne al Republicii Moldova
Revista „Anale Știinţifice ale Academiei «Ştefan cel Mare» a Ministerului Afacerilor Interne al Republici Moldova” este o publicație periodică în domeniul științelor juridice, care apare începând cu anul 2000, inițial sub egida Centrului de Cercetări Științifice, iar mai apoi al Departamentului știință din cadrul instituției fondatoare. La 26 februarie 2021 aceasta a fost recunoscută de ANACEC în calitate de publicație științifică, profilul Știinţe juridice, fiind acreditată la tipul B.
Academy „Ştefan cel Mare” of the Ministry of Internal Affairs of the Republic of Moldova
Evoluția istorică a puterii executive în contextul evenimentelor din Europa în perioadele modernă și contemporană
Din cele mai vechi timpuri, guvernul a ocupat o poziție centrală în structura puterii executivelor naționale, având un rol esențial în implementarea politicii și administrarea publică. În statele europene, această structură s-a manifestat și se caracterizează prin diverse forme de guvernare, fiecare având caracteristici specifice ce reflectă tradiții politice, sociale și istorice unice. Această diversitate oferă o bază bogată pentru analiza comparativă a puterii guvernamentale, oferind înțelesuri profunde despre cum deciziile la nivel înalt influențează viața cetățenilor. Studiul puterii guvernamentale în contextul european este de o importanță crucială, deoarece guvernele nu doar ximplementează legi, dar și formează politici care răspund la problemele sociale, economice și internaționale.
Copyright (c) 2025 Liliana Creanga (Author) https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Manifestările subculturii penitenciare în mediul deținuților minori și tineri
Manifestările subculturii penitenciare presupun multiple acțiuni violente, dirijate de liderii neformali ai deținuților, prin care se impune respectarea regulilor subculturii penitenciare: divizarea ierarhică, impunerea anumitei conduite pentru fiecare castă, și, respectiv, subordonarea față de liderii neformali, obligarea de a contribui financiar la „hazna comună”, aplicarea de pedepse fizice pentru încălcarea regulilor subculturii penitenciare, violența sexuală, revolte și violența în masă etc. Studiile realizate de mai mulți autori pe parcursul ultimului deceniu arată că toți deținuții minori au fost familiarizați cu regulile subculturii penitenciare de către deținuții adulți, în timpul detenției acestor două categorii în instituțiile pentru maturi, după care le-au instaurat în mediul deținuților din CDMT Goian (Centru de Detenție pentru Minori și Tineri). Sondajele realizate recent cu deținuții și cu personalul penitenciar din CDMT Goian indică asupra prezenței în continuare a manifestărilor subculturii penitenciare.
Copyright (c) 2026 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Provocări juridico-practice privind aplicarea principiului transparenței în contractele de achiziții publice care implică informații clasificate
Principiul transparenței reprezintă un pilon esențial al achizițiilor publice, garantând legalitatea, concurența loială și utilizarea eficientă a fondurilor publice. Totuși, aplicarea sa în contractele care implică informații clasificate generează dificultăți determinate de necesitatea protejării securității naționale și a intereselor strategice ale statului. Studiul analizează cadrul normativ al Republicii Moldova privind achizițiile publice ce includ informații clasificate, raportându-l la standardele Uniunii Europene. Sunt evidențiate provocările juridicopractice cu care se confruntă autoritățile contractante, precum și soluțiile posibile pentru armonizarea transparenței cu cerințele de confidențialitate. Concluziile subliniază importanța unei reglementări coerente și a unei aplicări echilibrate a principiilor transparenței și confidențialității, în concordanță cu valorile statului de drept și exigențele managementului public modern, asigurând protecția informațiilor sensibile fără a compromite integritatea procesului de achiziție.
Standarde internaționale privind prevenirea criminalității minorilor
Parcursul european inițiat de statul nostru presupune printre alte angajamente racordarea sistemului de justiție la standardele europene și internaționale. Printre obiectivele de reformare a justiției se numără prevenirea și combaterea infracționalității, inclusiv a criminalității minorilor. Astfel, principiile internaționale orientează statele ca să ia toate măsurile de prevenire a acestui flagel distructiv. Un studiu complex dedicat analizei particularităților criminalității minorilor și identificării unor măsuri eficiente de prevenire devine o prioritate pentru științele juridice. În prezentul demers științific, autorii supun studiului principalele documente internaționale aferente domeniului prevenirii criminalității minorilor în vederea elucidării unor standarde în măsură de a contribui la eficientizarea reacției sociale față de delincvența juvenilă. Autorii, având în vedere toate particularități ce caracterizează infracționalitatea juvenilă și principalele reglementări internaționale aferente domeniului prevenirii criminalității minorilor, elucidează un șir de măsuri menite să contribuie la prevenirea și combaterea acestui tip de criminalitate. Anume cadrul vast de documente internaționale consacrate prevenirii delincvenței juvenile, demonstrează încă o dată faptul că comunitatea internațională s-a angajat ferm în scopul creării și implementării unor mecanisme eficiente de intervenție în vederea neadmiterii săvârșirii infracțiunilor de către minori.
Rolul profilării psihologice în investigarea infracțiunilor
Profilarea psihologică, ca tehnică relativ recentă, a cunoscut o creștere semnificativă a aplicabilității în domeniul investigației criminalistice. Totuși, utilizarea sa se concentrează predominant pe dezvăluirea structurii infracțiunii, mai degrabă decât pe capacitatea predictivă. Multiple studii evidențiază faptul că natura și funcțiile profilării psihologice sunt încă insuficient înțelese, iar investigatorii de crime manifestă deficiențe în competențele specifice necesare pentru implementarea eficientă a acestei metode. Deși sistemele tradiționale de aplicare a legii au inclus, în mod implicit, metode de înregistrare și analiză a trăsăturilor comportamentale ale infractorilor, menite să genereze un profil al acestora, există o carență notabilă de cercetare sistematică privind profilarea psihologică a criminalilor în cadrul jurisdicțiilor contemporane. Această lucrare susține că, în contextul actual caracterizat printr-o creștere semnificativă a ratei criminalității și o brutalitate accentuată a infracțiunilor, domeniile profilării criminale și profilării victimelor trebuie să se dezvolte concomitent și să se adapteze noilor provocări. Studiul analizează diverse modele teoretice și aplicative de profilare, care vizează clasificarea activităților desfășurate la locul faptei, tipologiile psihologice relevante și metodologiile aferente, formulând recomandări pentru standardizarea procesului prin integrarea unui grad sporit de automatizare și utilizare a tehnologiei informatice în cadrul procedurii de profilare.
Videoclipurile deepfake din domeniul sănătății, subiect de analiză criminalistică
Dezvoltarea rapidă a rețelelor neuronale generative a dat naștere fenomenului deepfake-urilor – înregistrări audio și video sintetice care sunt practic imposibil de distins de cele reale. În domeniul medical, astfel de substituții pot dezorienta pacienții și medicii, pot masca erori medicale, pot falsifica consultațiile de telemedicină și pot crea dovezi false. Acest articol oferă o analiză criminalistică a videoclipurilor deepfake și explorează provocările juridice și tehnologice ale detectării acestora. Bazat pe o analiză comparată a legislației și a metodelor moderne de criminalistică digitală, articolul examinează indicatorii vizuali, audiovizuali și digitali ai falsificării, amenințările la adresa fiabilității probelor și nevoia sectorului medical de noi protocoale de autentificare. De asemenea, se susține necesitatea armonizării internaționale a cerințelor de etichetare, a dezvoltării de seturi de date specializate în scopuri medicale, a implementării tehnologiilor blockchain în lanțul de evidență a probelor și a formării interdisciplinare a experților.
Aspecte generale în aplicarea procedurii penale conform legislației din România
Procesul penal este o procedură reglementată de lege prin care autoritățile judiciare investighează și judecă faptele considerate infracțiuni, în scopul tragerii la răspundere a persoanelor vinovate și protejării celor nevinovate. În acest sens, procesul penal este reglementat în patru faze: urmărirea penală (care se desfăşoară cu privire la faptă, imediat după sesizare, apoi cu privire la persoană), camera preliminară, judecata (în primă instanţă şi, eventual, în calea de atac a apelului) şi executarea hotărârii judecătoreşti definitive. Prezentul studiu dezbate prima etapă a procesului penal, respectiv cea a procedurii de urmărire penală, și își propune pe un mic segment dobândirea unor cunoștințe despre modalitatea aplicării procedurii penale în această fază. Procedura urmăririi реnаle rерrеzintă așadar рrimа fаză а рroсеsului реnаl în саrе orgаnе judiсiаrе аdесvаtе еxеrсită o funсţiе judiсiаră рroрriе, mаtеriаlizаtă рrin асtе sресifiсе dе urmărirе реnаlă. Aсtivitаtеа judiсiаră рrinсiраlă аfеrеntă асеstеi funсţii еstе procedura dе urmărirе реnаlă, еxеrсitаtă dе orgаnеlе dе urmărirе реnаlă, рotrivit сomреtеnţеlor sресifiсе şi subsumаtă sсoрului рroсеsului реnаl, de сonstаtаrе а infrасţiunilor şi de trаgеrе lа răsрundеrе реnаlă, cu respectarea drерturilor şi libеrtăţilor fundamentale, din care face parte și dreptul la viața privată.
Auditul ecologic ca instrument strategic pentru securitatea ecologică: studiu comparat între Turcia și Republica Moldova
Acest studiu examinează rolul auditului de mediu ca instrument strategic de consolidare a securității ecologice, analizând în paralel practicile și evoluțiile din Turcia și Republica Moldova în perioada 2020–2025. În contextul intensificării riscurilor ecologice globale și al presiunilor crescute asupra sistemelor de guvernanță, auditul ecologic devine un mecanism esențial pentru evaluarea conformității, gestionarea riscurilor și creșterea transparenței instituționale. Printr-o analiză comparativă a cadrului normativ, a capacităților instituționale și a mecanismelor de implementare, studiul evidențiază modul în care cele două state utilizează auditul ecologic pentru a asigura buna guvernanță, protejarea resurselor naturale și atingerea unor obiective de dezvoltare durabilă. Rezultatele arată că Turcia dispune de mecanisme avansate de control, integrate cu procesele de armonizare la acquis-ul comunitar, în timp ce Republica Moldova se remarcă prin dinamism legislativ și accelerarea reformelor orientate spre sustenabilitate, în ciuda constrângerilor instituționale. În ambele țări, auditul ecologic contribuie la creșterea responsabilității publice, îmbunătățirea calității politicilor și consolidarea rezilienței ecologice. De asemenea, analiza demonstrează că integrarea auditului de mediu în arhitectura securității ecologice oferă un cadru eficient pentru prevenirea riscurilor, optimizarea gestionării resurselor și implicarea actorilor relevanți, inclusiv comunitățile calocale. Lucrarea propune consolidarea capacităților instituționale, digitalizarea proceselor de audit și dezvoltarea unor mecanisme participative robuste, capabile să susțină tranziția ambelor state către o guvernanță ecologică modernă și sustenabilă.
Rolul managerului în consolidarea echipei de executare a sarcinilor în cadrul secției asistență juridică
Consolidarea echipei presupune nu doar selecția unor specialiști cu pregătire adecvată, ci mai ales integrarea lor într-un mediu funcțional, cu obiective comune, în care să predomine comunicarea clară, responsabilitatea, respectul reciproc și orientarea spre rezultat. Mai mult, în conformitate cu prevederile legislației în vigoare [1], managerul are și o serie de obligații legale explicite de organizare a activității echipei: stabilirea sarcinilor, asigurarea formării profesionale, prevenirea conflictelor și menținerea unui climat organizațional sănătos. Scopul cercetării constă în identificarea și analiza factorilor care contribuie la consolidarea echipei din cadrul unei secții juridice și a modalităților prin care managerul poate sprijini eficient executarea sarcinilor, având în vedere atât contextul instituțional, cât și cerințele legale specifice. În mod particular, vom analiza importanța tehnologiilor informaționale și cum acestea pot contribui la eficientizarea procesului de gestionare a sarcinilor. Rezultatele științifice ale cercetării vor contribui la creșterea transparenței proceselor de instruire și la respectarea standardelor de performanță.
Criminalitatea domestică și dimensiunea sa ascunsă: abordări criminologice și limitele implicațiilor penale
Criminalitatea domestică reprezintă una dintre cele mai persistente și insuficient raportate forme de criminalitate violentă, situată la intersecția dintre spațiul privat al relațiilor familiale și obligația pozitivă a statului de a asigura protecția efectivă a drepturilor fundamentale ale persoanei. Specificul său criminologic derivă din caracterul relațional, repetitiv și în continuă amplificare al faptelor, precum și din existența unei dimensiuni ascunse semnificative, cunoscută în literatura de specialitate drept „cifra neagră a criminalității”. Prezentul articol își propune o analiză criminologică și victimologică a criminalității domestice, cu accentul plasat pe mecanismele de atenuare a vizibilității fenomenului, cauzele structurale ale subraportării, limitele politicii penale represive și necesitatea reconfigurării strategiilor de prevenire. Demersul are un caracter critic și interdisciplinar, integrând contribuții doctrinare, date statistice relevante pentru Republica Moldova și repere ale jurisprudenței europene.
Dialogul interprofesional – instrument de prevenție pentru reducerea cauzelor de răspundere disciplinară a judecătorilor
Articolul subliniază importanța unui dialog interprofesional eficient între judecători, procurori și avocați, considerându-l un instrument esențial pentru reducerea procedurilor disciplinare. Autoarea a analizat activitatea Colegiului Disciplinar și acțiunile întreprinse pentru promovarea unui astfel de dialog, evidențiind implicarea directă în conferințe și ateliere de lucru ca pași importanți pentru consolidarea relațiilor între profesioniștii din domeniul juridic. Participarea activă a autoarei subliniază necesitatea unei comunicări continue, care să prevină conflictele, să asigure clarificarea responsabilităților fiecărei profesii și să contribuie la un sistem judiciar mai eficient și transparent. Analiza activității Colegiului Disciplinar subliniază necesitatea promovării unor comunicări eficiente între profesioniștii din domeniul juridic și relevă impactul pozitiv al participării directe la evenimente profesionale. De asemenea, se recomandă revizuirea unor reglementări, precum Hotărârea CSM nr. 351/14, pentru a facilita colaborarea și a spori transparența proceselor administrative, contribuind astfel la îmbunătățirea comunicării între judecători, procurori și avocați. În final, se concluzionează că un dialog interprofesional continuu, susținut de inițiative strategice, nu doar că previne conflictele, dar și întărește încrederea publicului în integritatea și eficiența sistemului judiciar, creând astfel un cadru juridic mai echitabil și mai funcțional.
Regimul obligațiilor impuse în raporturile de locațiune întru garantarea drepturilor locatarului și familiei sale
Garantarea drepturilor subiecților angajați în raporturi de locațiune constituie o îndatorire a statului ce se realizează prin intermediul legislației civile. Respectiv, Codul civil al Republicii Moldova stabilește spectrul de obligații impuse locatorului ce se oglindesc în drepturile de care beneficiază locatarul, iar în multe din cazuri și membrii familiei acestuia. Cu toate acestea, dar și ținând seama de faptul că în 2019 s-a produs o modernizare la Codul civil, problemele pe acest segment rămân a fi multe și diverse în funcție de categoria subiecților vizați. Cercetările în materia garantării drepturilor contractuale a locatarului și familiei acestuia devin indispensabile în contextul armonizării legislației noastre la standardele Uniunii Europene, precum și la cerințele zilelor în care trăim.
Măsuri și strategii de prevenire a abandonului familial și a instituționalizării copiilor
În ciuda existenței unor acte normative și reglementări legislative care vizează protecția copilului și prevenirea abandonului, realitatea cotidiană ne arată că aceste norme nu sunt întotdeauna suficiente sau eficiente în practică. Deși cadrul legislativ este bine definit, în multe cazuri familiile și copiii continuă să se confrunte cu situații de risc, iar abandonul rămâne o problemă persistentă. O cercetare aprofundată ar putea pune în evidență lacunele existente la implementarea acestor reglementări și cum pot fi îmbunătățite intervențiile instituțiilor abilitate. Identificarea acestor aspecte va permite dezvoltarea unor politici publice mai eficiente, care nu doar că vor sprijini familiile aflate în dificultate, dar și vor reduce semnificativ riscurile de abandon și vor asigura protecția drepturilor copiilor la fiecare etapă a vieții lor.
Urmele infracțiunii de corupție comise de funcționarii publici cu statut special
Lucrarea analizează complexitatea urmelor infracțiunilor de corupție comise de funcționarii publici cu statut special, subliniind importanța acestora în reconstituirea mecanismului infracțional și în probarea vinovăției. Studiul demonstrează că urmele – materiale, ideale, digitale și financiare – constituie fundamentul oricărei investigații eficiente, într-un context marcat de disimulare, complicitate internă și acces privilegiat al făptuitorului la procedurile judiciare. Funcționarii corupți, datorită pregătirii profesionale și cunoașterii tehnicilor de investigare, dezvoltă strategii sofisticate de tăinuire și falsificare a realității factuale. În aceste condiții, descoperirea, conservarea și valorificarea urmelor devin nu doar o etapă tactică, ci o dimensiune esențială a metodologiei criminalistice. Studiul propune un model de interpretare integrată a urmelor, bazat pe convergența probatorie dintre componentele materiale, informaționale și tehnico-științifice, capabil să ofere organelor de urmărire penală instrumente moderne pentru combaterea corupției instituționale.
Declanșarea procesului penal – temei pentru suspendarea contractului individual de muncă
Articolul examinează suspendarea contractului individual de muncă în contextul unui proces penal, evidențiind necesitatea unei aplicări corecte și justificate a acestei măsuri. Suspendarea trebuie să respecte condițiile legale și să fie bine motivată, cu o legătură clară între infracțiunea imputată și funcția sau activitatea profesională a angajatului. Autorul explică când suspendarea este obligatorie și când necesită o evaluare suplimentară, cum ar fi în cazul unor măsuri preventive dispuse de organele de urmărire penală. Este subliniată importanța respectării principiului proporționalității și a dreptului la prezumția de nevinovăție pe parcursul procesului penal. Articolul concluzionează că o evaluare riguroasă și justificată a fiecărei situații este esențială pentru a proteja drepturile tuturor părților implicate, asigurânduse că suspendarea este aplicată în mod echitabil și transparent.
suspendarea contractului individualde muncă
Unele aspecte juridice ale securității naționale în Republica Moldova în contextul procesului de democratizare
Articolul examinează interdependența dintre securitatea națională și procesul de democratizare în Republica Moldova, punând accent pe cadrul juridic și instituțional care guvernează domeniul securității într-un stat aflat într-o tranziție democratică prelungită. Într-un context marcat de instabilitate internă, influențe geopolitice externe și multiple riscuri hibride, vom argumenta că democratizarea nu este un proces paralel cu consolidarea securității, ci o condiție esențială pentru aceasta. Lucrarea oferă o analiză a cadrului normativ relevant și a principalelor instituții implicate în arhitectura securității, evidențiind rolul constituțional al Parlamentului, al Președinției, al Guvernului și al serviciilor specializate (SIS, MAI, MApN). Se constată că, în ciuda unei structuri instituționale aparent funcționale, eficiența sistemului este afectată de fragmentare, politizare și lipsa de transparență. De asemenea, sunt identificate principalele provocări contemporane: conflictul transnistrean nerezolvat, influențele destabilizatoare exercitate de Federația Rusă, campaniile de dezinformare, slăbiciunile structurale ale statului de drept și instabilitatea politică. Aceste elemente demonstrează vulnerabilitatea profundă a securității naționale într-un regim democratic insuficient consolidat. Ca urmare, democratizarea contribuie la întărirea securității prin promovarea statului de drept, a controlului civil asupra sectorului de securitate, a participării cetățenești și a responsabilizării instituțiilor. Integrarea europeană este abordată ca vector strategic de modernizare și ancorare în sisteme normative stabile. Prin urmare, studiul oferă o perspectivă integrată asupra modului în care securitatea și democratizarea se pot susține reciproc într-un stat vulnerabil, dar orientat strategic către spațiul european.
Lipsa de publicitate a urmăririi penale ca garanție de protejare a dreptului la viață privată
Urmărirеа реnаlă rерrеzintă рrimа fаză а рroсеsului реnаl, în саrе orgаnе judiсiаrе аdесvаtе еxеrсită o funсţiе judiсiаră рroрriе mаtеriаlizаtă рrin асtе sресifiсе, dеnumitе асtе dе urmărirе реnаlă. Aсtivitаtеа judiсiаră рrinсiраlă аfеrеntă асеstеi funсţii еstе асtivitаtеа dе urmărirе реnаlă, еxеrсitаtă dе orgаnеlе dе urmărirе реnаlă, рotrivit сomреtеnţеlor sресifiсе şi subsumаtă sсoрului рroсеsului реnаl, de сonstаtаrе а infrасţiunilor şi trаgеrе lа răsрundеrе реnаlă. În fаzа urmăririi реnаle există şi o altă асtivitаtе judiсiаră rеglеmеntаtă prin disрoziţii sресiаlе, сu privire la drерturilе şi libеrtăţilе fundamentale, din care face parte și dreptul la viața privată. Асеаstă асtivitаtе sе еxеrсită în faza urmăririi penale, în considerarea dispozițiilor CPP, dе orgаnеlе dе urmărirе реnаlă, simultan cu activitatea de urmărire penală, responsabilitatea aparținând organelor de urmărire penală privind respectarea acestui drept la viața privată. Rolul organelor de urmărire penală în aplicarea activităților de urmărire penală, cu respectarea și protejarea dreptului la viața privată părților, este esențial și obligatoriu. Nerespectarea dreptului la viața privată părților, în aplicarea activităților de urmărire penală, este sancționată de legislație administrativ, civil, penal, cât și de CtEDO. Studiul dezbate și prezintă necesitatea lipsei de publicitate în faza de urmărire penală și rolul măsurilor, ca garanție de protejare a dreptului la viața privată.
Testarea cu utilizarea poligrafului: 10 ani de aplicare practică
Articolul reprezintă o analiză a evoluției și eficienței testării cu utilizarea poligrafului în Republica Moldova pe parcursul unui deceniu de aplicare instituțională (2014–2023) în cadrul Centrului tehnico-criminalistic și expertize judiciare al Inspectoratului General al Poliției. În cadrul articolului sunt prezentate date cantitative relevante privind frecvența testărilor și tipurile de solicitări, demonstrând o acuratețe ridicată și o aplicabilitate practică semnificativă. Pentru evaluarea impactului real al metodei, rezultatele obținute prin testare au fost comparate cu hotărârile judecătorești, iar utilizarea poligrafului a fost analizată din multiple perspective. De asemenea, este abordată situația și statutul aplicării testărilor cu utilizarea poligrafului în Republica Moldova, SUA, România și Ucraina. Prin prisma experienței acumulate, se poate constata că testarea poligraf contribuie eficient la clarificarea unor cazuri complexe și, în anumite situații, permite obținerea unor informații relevante suplimentare. Concluziile subliniază relevanța testării poligraf ca instrument complementar de investigare, evidențiind totodată necesitatea dezvoltării continue a domeniului prin perfecționarea profesională a specialiștilor, armonizarea cadrului normativ și extinderea domeniului de aplicare în condiții de rigoare științifică și etică instituțională.
centrul tehnico-criminalistic și expertize judiciare
Psihologia şi caracteristicile minciunii în context sociojuridic
Complexitatea fenomenului minciunii evidențiază importanța contextului, motivelor psihologice, frecvența și abilitatea de a detecta falsurile. Respondenții nu menţionează recurgerea frecventă la minciuni, sugerând o autoevaluare mai pozitivă a comportamentului propriu în raport cu adevărul. Abilitatea de a spune și detecta minciuni se manifestă la nivel mediu. Motivațiile din spatele minciunilor sunt în principal orientate către protejarea imaginii proprii și justificarea comportamentelor. Minciuna tacită și autojustificarea se numără printre cele mai frecvente forme de falsificare a realității.
Procedura de examinare a litigiilor electorale
Analiza conceptului de protecție a drepturilor electorale relevă importanța fundamentală a mecanismelor de soluționare a litigiilor electorale, acestea constituind un instrument esențial al garanției juridice a dreptului de vot. Litigiile electorale intervin în situațiile în care drepturile electorale sunt încălcate, fiind necesară intervenția autorităților competente pentru restabilirea lor, în vederea unei garantări eficiente a dreptului cetățenilor de a alege și de a fi aleși. Prezentul articol examinează cadrul normativ și mecanismele procedurale de soluționare a litigiilor electorale în Republica Moldova. Sunt analizate cele două forme de examinare a contestațiilor: procedura administrativă, realizată de organele electorale ierarhic superioare, și procedura judiciară, care oferă protecție constituțională și acces la instanțele competente. Studiul evidențiază competențele actorilor instituționali implicați, termenele legale, precum și condițiile de admisibilitate ale contestațiilor. Totodată, se subliniază caracterul complementar al celor două proceduri și importanța unei reglementări clare, coerente și eficiente pentru asigurarea deplină a drepturilor electorale.
Reacția statului la gestionarea crizelor umanitare actuale
Timp de 34 de ani de independență, Republica Moldova s-a ciocnit cu o serie de probleme, incidente, crize și chiar dezastre, care totuși nu au căpătat rangul de „criză umanitară”, fiind soluționate, în cea mai mare parte, exclusiv prin aportul întregii națiuni. Situația ultimelor cinci ani denotă o tendință îngrozitoare de afectare a statului cu reale și incontestabile crize umanitare, gestionarea cărora fără contribuția din exterior este zădărnicită semnificativ. Prin urmare, identificarea crizei umanitare și relevarea instrumentelor, metodelor și a măsurilor esențiale întreprinse de stat la aplanarea acestora este în măsură să contribuie la pregătirea de perspectivă a structurilor de stat și a personalului angajat la combaterea acestui tip de flagel social odios. Totodată, trecerea în revistă a măsurilor-cheie realizate întru combaterea consecințelor crizelor umanitare care deja au avut loc sau sunt în curs de desfășurare permite de a sistematiza acțiunile în jurul anumitor nuclee operaționale de bază, identificarea la timp a cărora este vitală gestionării de moment a crizelor ce nu capătă statutul de „criză umanitară”, dar și permite de a adopta o reacție corespunzătoare oricăror situații de risc ce pot apărea pentru viitor. Studiul realizat astfel își propune drept scop constatarea crizelor actuale, în special a celor umanitare, care afectează direct Republica Moldova, identificarea spectrului de acțiuni întreprinse de stat drept ripostă la consecințele determinante ale crizelor, precum și sistematizarea acestor acțiuni, cu elaborarea recomandărilor de rigoare.
Răspunderea juridică a ofițerului de investigații în cazul divulgării unor informații secrete
Răspunderea juridică reprezintă un raport juridic instituit, de regulă, de către un organ competent de stat, ca urmare a săvârșirii unei fapte ilicite de către un făptuitor, cel din urmă fiind obligat să execute o sancțiune juridică corespunzătoare și respectiv, constituie un element obligatoriu al competenței ofiţerului de investigaţii ca subiect al activității speciale de investigații, ținând cont de obligațiile și drepturile sale. Răspunderea juridică prevăzută de lege poate fi aplicată numai dacă există un temei de încălcare a legii. Principalele tipuri de răspundere juridică pentru un ofiţer de investigaţie sunt: disciplinară, contravențională, materială, civilă și penală [1, p.30]. În cadrul demersului nostru ne vom referi la răspunderea juridică a ofițerului de investigație doar în cazul divulgării informațiilor ce constituie secret de stat, indiferent că aceste acțiuni sunt efectuate în timpul realizării măsurilor speciale de investigație sau în timpul altor activități proprii ofițerilor de investigație.
Particularităţile faptelor infracţionale comise de femei: perspective criminologice și juridico-penale
Criminalitatea feminină constituie un fenomen criminologic distinct, conturat de factori psihologici, sociali și culturali specifici. Deși ponderea sa este mai redusă comparativ cu criminalitatea masculină, formele pe care le îmbracă – violența domestică, pruncuciderea, infracțiunile patrimonial-economice sau implicarea în grupuri criminale – relevă particularități esențiale. Studiul evidențiază specificul manifestărilor infracționale feminine prin analiză doctrinară și jurisprudențială, identificând factorii determinanți și implicațiile criminologice. Rezultatele arată că femeile tind să comită infracțiuni sub impactul factorilor emoțional-afectivi și al presiunilor sociale, ceea ce reclamă politici penale diferențiate pentru asigurarea sancționării și a prevenirii eficiente. Prin abordarea interdisciplinară și integrarea rezultatelor empirice, articolul oferă o viziune comprehensivă asupra fenomenului și trasează direcții pentru politici publice și măsuri preventive adaptate.
Distingerea actelor de generozitate și a celor stimulatorii de actele de gratificare caracteristice raportului de donație
Dintotdeauna, a fost firesc ca actului prin care se dispune cu titlu gratuit, şi care poate genera anumite consecințe materiale față de donator, să i se acorde o atenție sporită în plan de reglementare, asigurând, pe această cale, protecție juridică adecvată intereselor ce se urmăresc prin încheierea respectivului contract. În contextul dat, discuțiile, controversele şi dezbaterile doctrinare pe marginea subiectelor ce planează în jurul tuturor actelor de gratificare, inclusiv al donației, nu vor încetini niciodată, existând atâta timp cât va exista omul, având în vedere că sentimentele de generozitate, caritate, bunătate şi altruism îl vor însoți mereu, atât pe drumul progresului, cât şi pe cel al regresului. În consecință, noțiunea contractului de donație în varianta actuală permite a se înghesui în categoria lui toate actele cu titlu gratuit, precum și alte fapte de gratificare (cadoul, darurile neînsemnate, reducerile şi discounturile, transplantul de țesuturi și organe, etc.) care, în genere, ar trebui să fie scoase din câmpul juridic al donației.
Unele particularități tactice de efectuare a percheziției mijlocului de transport
În prezenta lucrare vom elucida esența percheziției mijlocului de transport ca acțiune de urmărire penală și de tactică criminalistică. Prin prisma reglementărilor legale vom analiza legătura dintre conceptele de mijloc de transport și percheziție, în vederea determinării existenței pârghiei legale de efectuarea acestui procedeu probatoriu. Reieșind din împrejurarea că automobilul persoanei poate fi folosit la săvârșirea infracțiunii sau servește ca loc pentru tăinuirea obiectelor, documentelor ori altor entități materiale utilizate sau rezultate din activitatea infracțională, vom argumenta importanța percheziției mijlocului de transport pentru acumularea unui probatoriu complex și soluționarea justă a cauzelor penale. Totodată, vom etapiza procesul de efectuare a percheziției unui automobil și vom realiza o caracterizare complexă a fazelor de dispunere, pregătire, lucru și documentare a acțiunii. Articolul examinează, pe lângă aspectele generale ce guvernează desfășurarea percheziției, elementele particulare ale aplicării acestei măsuri procesual-penale asupra autovehiculului aflat în posesia unei persoane. Sunt relevate aspectele esențiale care trebuie avute în vedere de organul de urmărire penală în asemenea situații, având în vedere implicațiile asupra drepturilor fundamentale. În contextul necesității adaptării intervenției judiciare la realitățile practice, se argumentează necesitatea completării și consolidării cadrului normativ în materie.